PROGRAMM KINNITATUD
 									………………. nr 6.1-14/131

PRAKTIKAPROGRAMM

PRAKTIKA KOOD	KORC5145	
PRAKTIKA NIMETUS (eesti k.)	Distsiplinaarmenetluse praktika	
PRAKTIKA NIMETUS (inglise k.)	Internship of diciplinary procedures	
PRAKTIKA MAHT (EAP)	4,0 EAP, 104 töötundi	
ÕPPEKAVA	Sisekaitseakadeemia nõukogu 15.06.2009 otsusega nr 1.1-6/19 kinnitatud ning Sisekaitseakadeemia nõukogu 14.042010 otsusega nr 1.1-6/4, Sisekaitseakadeemia nõukogu 26.08.2010 otsusega nr 1.1-6/29, 25.04.2011 otsusega 1.1-6/23, 27.04.2012 otsusega 1.1-6/18 muudetud "Korrektsiooni eriala õppekava" (õpperühm KS100)	
PRAKTIKA KOOLIPOOLNE JUHENDAJA/KOORDINAATOR /KURAATOR	justiitskolledži tasemeõppe juhtivspetsialist (praktika kuraator)	
EELDUSED: kehtiv vanglaametniku ettevalmistusteenistuse või vanglateenistuse suhe ning positiivsele hindele sooritatud eksamid või arvestused järgmistes õppeainetes: "Sissejuhatus õigusesse", "Avalik õigus", "Vangistusõigus" ning õppeainete "Haldusmenetlus vanglas" ja „Distsiplinaarmenetlus vanglas“ teoreetilised loengud.	
PRAKTIKA EESMÄRK: anda üliõpilasele kogemus vanglainspektori pädevuses olevast distsiplinaarmenetluse läbiviimisest ja –karistuste määramisest vanglas ning kinnistada teoreetilise õppe raames omandatud teadmisi.	
PRAKTIKA KORRALDUS JA JUHENDAMINE PRAKTIKAASUTUSES: Distsiplinaarmenetluse praktika sooritatakse Tallinna vanglas, Tartu vanglas või Viru vanglas vastavalt praktika juhendile. Praktika läbiviimist korraldab justiitskolledži tasemeõppe juhtivspetsialist (praktika kuraator).	
ÕPIVÄLJUND 	JUHENDAMIS- JA ÕPITEGEVUS	HINDAMISMEETOD 	
   1) selgitab vanglasisest distsiplinaarmenetluse korda ja vangla praktikat vangide ja ametnike suhtes distsiplinaarvõimu teostamisel; 	- praktika juhendaja annab üliõpilasele tutvumiseks lugeda erinevaid distsiplinaarmenetluse materjale ning selgitab ja näitab juurde, kuidas vangla asjaajamiskorra kohaselt menetletakse asjakohaseid dokumente distsiplinaarmenetluse läbiviimisel (registreerimine, edastamine jne).  
- üliõpilane tutvub vanglas menetletud distsiplinaarmenetluse materjalidega ning nende menetlemise korraldusega (asjaajamine, ülesannete jaotus, pädevus), analüüsib teoreetilises õppes läbitud ja õigusaktidega reguleeritu seoseid sellega, kuidas tegelikult vanglas distsiplinaarasja menetletakse ja dokumente koostatakse.	Praktika läbimist hinnatakse kirjaliku praktika aruande, praktika käigus jooksvalt praktika juhendaja hinnangu ja praktika õpimapi vormis. Meetodite üldised hindamiskriteeriumid on järgmised:

   1) kirjalik praktika aruanne (lävendtase): 
- praktika aruanne on esitatud tähtaegselt või vähese hilinemisega. Hilinemine on põhjendatud (kolledžiga kooskõlastatud) või ei tohi takistada praktikaaruande sisulist hindamist ega häirida praktikate kaitsmise protsessi; 
 - praktika aruanne peab olema vormistatud vastavalt üliõpilastööde koostamise juhendile ja praktika juhendile ning struktureeritud. Praktika aruandes võib esineda mõningaid vormistus- ja struktuurivigu, mis ei häiri praktika aruande sisulist mõistmist; 
 - praktika aruanne peab olema vormistatud ametlikus stiilis. Praktika aruandes võib olla üksikuid emotsionaalseid väljendusi ja põhjendamata seisukohti. Praktika aruandes ei või olla ebatsensuurseid väljendeid, žargooni, halvusta-vaid, diskrimineerivaid vms väljendeid, solvamist või laimu; 
 - praktika aruandes on kirjeldatud, millised õpitegevusi hõlmas iga konkreetse õpiväljundi saavutamine ning millised neist aitasid kõige rohkem üliõpilase arengule kaasa; 
 - praktika aruandes on seostatud teoreetilise õppe käigus omandatud teadmised ja oskused praktika käigus sooritatud õpitegevustega; 
 - praktika aruandes on üldsõnaliselt kirjeldatud oma arengut ja praktika käigus kinnistunud või omandatud teadmisi ning toodud mõni näide;
 - praktika aruandes on toodud välja üliõpilase tähelepanekud praktikas esinevate puuduste või parima praktika kohta ning tehtud mõned ettepanekud praktika või õppetöö sisu muutmiseks; 
 - praktika aruanne peab olema üldjoontes analüütiline ning sellest peab nähtuma üliõpilase enda seisukoht või arvamus, praktika käigus tekkinud küsimused, leitud vastused ning omandatud teadmised.

   2) Praktika õpimappi kuuluvad distsiplinaarmenetluse läbiviimise dokumendid vastavad järgmistele nõuetele (lävendtase): 
- dokumendid on koostatud õigele plangile ja dokumendiliigile vastavat vormingut järgides. Rekvisiidid on koostatud korrektselt ning vigadeta, sh arvestades asutuse praktikat;
 - dokumendi sisu erinevad osad eristuvad selgelt. Dokument on selle sisu ja eesmärki arvestades struktureeritud ning resolutsioon on põhjendustest eraldi selgelt välja toodud;
 - dokumentides on üksikuid õigekirja- ja trükivigu, dokumentide lausestus ja sõnakasutus on head ega takista dokumendi sisu mõistmist;
 - dokumendid on üldiselt ametlikus, viisakas ja neutraalses stiilis. Vähesel määral võib sisalduda emotsionaalseid väljendeid või hoiakuid. Dokument ei sisalda ebatsensuurseid väljendeid, žargooni, halvustavaid, diskrimineerivaid vms väljendeid, solvamist ega laimu;

3) Juhendaja hindamisprotokolli üldnõuded tulenevad praktikajuhendist ning distsiplinaarmenetluse praktika juhendaja hindamisprotokolli vorm koos hindamiskriteeriumitega kinnitatakse justiitskolledži direktori poolt. 	
   2) menetleb kogenud vanglateenistuse ametniku juhendamisel vangide või ametnike distsiplinaarasju; 	 - praktika juhendaja  annab üliõpilasele praktika jooksul lahendamiseks vähemalt viis vangi suhtes algatatud distsiplinaarmenetlust, vajadusel aitab üliõpilast tõendite kogumisel ning muude probleemide lahendamisel või nõustab üliõpilast jooksval. Juhendaja vaatab läbi üliõpilase koostatud menetlustoimingute ja distsiplinaarmenetluse protokollid ning menetluse lõpetamise või distsiplinaarkaristuse määramise otsuste kavandid ning juhib tähelepanu puudustele. Lahendada antavad materjalid valib juhendaja võimalusel erinevat liiki õigusrikkumiste hulgast (nt keelatud eseme omamine, tööst keeldumine, korraldustele mitteallumine, ametniku töö takistamine/häirimine). Juhendaja jälgib distsiplinaarmenetluse läbiviimiseks kuluvat aega ja annab soovitusi ja tagasisidet efektiivsuse osas (arvestusstandardi kohaselt peaks keskmise keerukusega materjalid koostama ca 4 tunniga). 
 - üliõpilane lahendab praktika jooksul vähemalt viis vangi suhtes algatatud distsiplinaarasja, sh koostab menetlustoimingute ja distsiplinaarmenetluse protokollid, menetluse lõpetamise või karistuse määramise otsuse kavandid, esitab need juhendajale läbivaatamiseks ja viib sisse tehtud märkused. Üliõpilane säilitab viie distsiplinaarmenetluse materjalid praktika õpimappi lisamiseks Kui üliõpilane on materjalide või mõne dokumendi osas teisel arvamusel kui juhendaja/üksuse juht, siis kirjutab üliõpilane õpimappi lisatava materjali juurde omapoolse eriarvamuse ja  põhjendused. 
		
   3) suhtleb vene keeles distsiplinaarmenetluse küsimustes keeleoskuse tasemel A2 	- praktika juhendaja valib üliõpilasele distsiplinaarmenetluse läbiviimiseks materjalid, kus õigusrikkumises süüdistatav vang on vene keelt rääkiv ning esitab ka omapoolsed kirjalikud selgitused vene keeles. Juhendaja laseb üliõpilasel enne dokumendi vangile tutvustamist seda endale tutvustada ning korrigeerib/õpetab sellest tulenevalt üliõpilase sõnavara. Lisaks võtab juhendaja üliõpilase kaasa või on juures kui venekeelsele vangile on vaja tutvustada ja selgitada temale distsiplinaarkaristuse määramise käskkirja vmt dokumenti. Juhendaja julgustab üliõpilast rääkima vene keelt ja annab talle pidevat tagasisidet ning õpetab/kordab vajadusel fraase/sõnu.
- üliõpilane rakendab vene keele õppeainest omandatud sõnavara ja suhtlusoskust vangidega suheldes (selgituste kogumine, dokumentide tutvustamine). Uute ja vestluses või kirjalikus dokumendis märgatud tundmatute sõnade kinnistamiseks kirjutab üliõpilane need omale välja ja palub vajadusel juhendaja abi nende tõlkimisel. Üliõpilane säilitab uute sõnade või fraaside üleskirjutused ning võtab need praktikalt kaasa (vene keele õppeaines kasutamiseks).     		
HINDAMINE: praktikat hinnatakse mitteeristavalt. Iga hindamismeetod peab olema hinnatud lävendit ületavalt. Praktika õpimappi kuuluvaid distsiplinaarmenetluse materjale hinnatakse sisu osas õppeainete „Haldusmenetlus vanglas“ ja „Distsiplinaarmenetlus vanglas“ raames erialaõppejõudude poolt. Hindamise täpsemad põhimõtted on kirjeldatud vastavate ainete kalenderplaanides. Õpimappi kuuluvad 5 materjali jagatakse õppeainetes hindamiseks viisil, et mõlemas õppeaines sama materjali üle ei hinnata.  	
Õpiväljund 	Hindamis-meetod	Hindamiskriteeriumid 	
		lävendtase (arvestatud)	
   1) selgitab vanglasisest distsiplinaarmenetluse korda ja vangla praktikat vangide ja ametnike suhtes distsiplinaarvõimu teostamisel; 	praktika aruanne	- koostatud aruanne vastab aruande koostamise olulisematele nõuetele (vt eespool); 
- aruandes on kirjeldatud vanglasisest distsiplinaarmenetlust ning toodud välja seosed erinevate õigusaktide sätetega, mille alusel toimingut sooritatakse. Aruanne on kirjeldav ja konstateeriv, analüüs on üldine või pinnapealne, kuid olulisemad seosed on välja toodud; 
- aruandes on kirjeldatud vangla praktikat kasutades ülevaate saamiseks mõningaid vangla distsiplinaarmenetluse dokumente (vähemalt 10 juhtumit), toodud välja olulisemad aspektid (seaduslikkus, tõendid, põhjendatus, kaalutlemine), kuid analüüs on osaliselt pinnapealne või esineb põhjendusvigu; 
- läbivaadatud  distsiplinaarmenetluse materjalide põhjal on antud üldine hinnang vanglas läbiviidavate distsiplinaarmenetluste õiguspärasusele, on üldiselt võrreldud õppetöös käsitletut vangla praktikaga ja sõnastatud järeldused tulenevad vähemalt osaliselt usaldusväärsest põhjendusest; 	
   2) menetleb kogenud vanglateenistuse ametniku juhendamisel vangide või ametnike distsiplinaarasju; 	juhendaja hinnang	- lahendab vangla praktikas tavapäraseid või lihtsamaid vangide või ametnike distsiplinaarasju; 
- lahendab distsiplinaarasju vastavalt juhendaja suunistele, kuid vajab mõningal määral abi ja parandamist; 
- koostatud lahendid on kooskõlas seadusega, piisavalt põhjendatud  ja kontrollitavad; 
- koostatud lahendid vastavad üldjoontes vangla õiguspärasele praktikale; 	
	praktika õpimapp	- koostatud lahendid vastava dokumendi koostamise olulisematele nõuetele (vt eespool); 
- koostatud lahendid on kooskõlas kehtiva õiguse ja asjale vastavate olulisemate kohtulahenditega; 
- koostatud lahendid on kaalutud ja neis ei esine olulist ja ilmselget kaalutlusviga; 
- menetluses on koostatud kõik seadusega nõutavad või olulised dokumendid. Dokumendid vastavat olulisematele vormistamise nõuetele (vt eespool); 
- käskkirja põhjendustes on tuvastatud asjaolud selgelt seostatud tõenditega ning rakendatava õigusnormi eeldustega;
- käskkirja põhjendustes on hinnatud toimepandud rikkumise raskust ning seda üldsõnaliselt seostatud karistuse määramisega;
- käskkirja põhjendustes on kaalutud karistamist, karistuse liiki ja määra ning täitmisele pööramist ning esitatud mõningaid üldisi õiguspäraseid põhjendusi karistuse määramise otsuse kohta;	
   3) suhtleb vene keeles distsiplinaarmenetluse küsimustes keeleoskuse tasemel A2	juhendaja hinnang	- saab aru ja kasutab distsiplinaarmenetluses peamiseid ja sageli kasutatavaid väljendeid ning tuleb toime igapäevases distsiplinaarmenetlusega seotud suhtlusolukordades, mis nõuavad otsest ja lihtsat infovahetust; 
- saab aru distsiplinaarmenetluses antud lihtsatest ja sageli kasutatavast sõnavarast koosnevatest vene keeles antud ütlustest, seletustest ja selgitustest ning oskab seda sisuliselt õigesti protokollida või refereerida;  
- oskab lihtsate fraaside abil selgitada distsiplinaarmenetluse läbiviimisel koostatud menetlusdokumentide ja lahendi põhisisu (resolutsioon ja peamised põhjendused);
- saab aru selgelt hääldatud lihtsatest või tavapärastest küsimustest ja oskab neile vastata lihtsate ja sageli kasutatavate väljendite abil;	
KOHUSTUSLIKUD ALLIKAD 
•	haldusmenetluse seadus, vangistusseadus jt (www.riigiteataja.ee); 
•	praktikakoha vangla põhimäärus ja kodukord (www.vangla.ee); 
•	www.riigiteataja.ee, www.vangla.ee ning www.sisekaitse.ee/justiitskolledz/; 

koostaja: Sander Põllumäe ja Hannes Liivak
kuupäev: 08.10.2012